{"text_format":"2","workbook":"xlsx","n_sheets":3,"sheets":["Ark1","Ark2","Ark3"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900"}

{"sheet":"Ark1","index":0,"n_rows":22,"n_cols":13,"rows_kept":22,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,12]]}
["Oversigt - Vurdering af skovrejsningsområder (ønsket) ift. forskellige interesser"]
[]
["OBS!\nHvis der mangler tekst i nedenstående celler, så dobbeltklik på cellen, så ses al tekst. ","Signaturforklaring Påvirkning af interesse, hvis der rejses skov:","Negativ","Neutral","Positiv","Meget positiv"]
[]
[]
["Ved at klikke på nedenstående navne åbner et kort over udpegningen."]
["Udpegning","Landskabskarakterområde","Landskabsinteresser","Grundvandsinteresser","Naturinteresser","Bynærhed","Landbrugsinteresser","Kulturhistorie","Kystnærhedszone","Planforhold og lign.","Kirkeomgivelser","Primær jordtype","Samlet score (angivet med farve: Grøn =  god, Rød=dårlig"]
["1 - Føllenslev, Eskebjerg og Havnsø","Eske Landbrugsflade:\nFølgende aktiviteter kan påvirke karakterområdets integritet og oplevelsesværdi\nnegativt:\n\nByggeri og anlæg der ikke harmonerer med bebyggelsesstrukturen, der hovedsagligt består af udflyttede gårde\n\nNy bebyggelse og anlæg, der slører de eksisterende landsbyafgrænsninger\nog strukturer\n\nBeplantninger, bebyggelse eller anlæg, der hindrer udsigterne over\nNekseløbugten","Landskab med generelle beskyttelsesinteresser.  \n\nUdpegningen følger et lavereliggende terræn, og det vurderes, at eventuel fremtidig skov ikke vil hindre den flotte udsigt over Nekselø Bugt.\n  \n\"Landskabet er præget af landbrug på flad til bølget moræne. Der er ingen skov og kun få og ofte transparente hegn. Karakterområdet fremstår derfor meget åbent.\"  - Fra landskabskarakteranalysen. \n\nEn del af læhegnene opleves tættere, hvorved eventuelle udsigter skjules. Dog er der fine udsigter til Vejrhøj.\n\nSkulle der blive rejst skov indenfor hele udpegningen, vil dette ændre landskabskarakterområdet. Dog vurderes denne ændring at være acceptabel, da skovrejsningen tjener tre væsentlige forhold, nemlig grundsvandbeskyttelse, naturinteresser og bynær skov.","Ja. Størstedelen af det nitratfølsomme indvindingsområde udpeges som område, hvor skovrejsning er ønsket. Skulle lodejerne vælge skov(-dyrkning) fremfor landbrug vil dette gavne grundvandsbeskyttelsen. \n\nGrundvandsbeskyttelsen vurderes at være særlig prioriteret i dette område, da indvindingsområdet forsyner hele Havnsø. Ligeledes er der flere overfladiske boringer, som gør indvindingsområdet sårbart. ","Ja. Hvis der etableres skov sydøst for Eskebjerg Vesterlyng vil dette gavne lyngområdets værdifulde natur, da transporten af næringsstoffer fra landbrugsarealer til Vesterlyngs natur mindskes. En fremtidig skov vil derfor kunne fungere som buffer mellem Vesterlyng og landbrug. Ligeledes vil skovrejsningen kunne tjene som økologisk forbindelse mellem skovarealer ved Eskebjerg Enghave og øvrige skove nordpå langs Sejerø Bugt. ","Ja. Fremtidig skov vil være bynær for både Havnsø og Føllenslev. ","Udpegningen er beliggende  i et område, som  i kommuneplanen er udpeget som \"særligt værdifulde landbrugsområder\". Udpegningen forbinder to eksisterende områder, hvor skovrejsning er ønsket. Disse er ligeledes beliggende i særligt værdifulde landbrugsområder (SVL). Indenfor SVL skal arealerne fortrinsvis anvendes til jordbrugsdrift, da de har høj dyrkningsværdi. Ikke-jordbrugsmæssige formål bør begrænses mest muligt.  \nSkov, såvel dyrket skov som skov uden drift, tjener et jordbrugsmæssigt formål, jf. Bek. om jordressourcens anvendelse til dyrkning og natur, og er derfor ikke i strid med optimal udnyttelse af værdifulde landbrugsområder.   \n","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Ja, B.","Udpegningen ligger i det åbne land. Der gælder ingen kommuneplanrammer eller lokalplaner.  \n\nInden for udpegningen løber der spildevandsledninger. Ved en eventuel skovrejsning, skal man være opmærksom på, at der kan gælde krav om, at der ikke på beplantes oven og ved ledningen.\n\nPolitisk har man prioriteret en cykelsti mellem Havnsø og Føllenslev - Når den bliver anlagt, kan den øge tilgængeligheden til en eventuel fremtidig skov mellem Havnsø og Føllenslev","En del af udpegningen er beliggende indenfor kirkeomgivelserne af Føllenslev Kirke. Ved gennemgang af bekrivelsen for kirken og dens omgivelser er det vurderet, at der ikke er et væsentligt indkig til kirken fra de områder, som udpeges til skovrejsning ønsket. ","Lerblandet sandjord og sandblandet lerjord","Udpegningen tjener tre væsentlige interesser: Grundvandsinteresser. naturinteresser og bynærhed. \n\n\nLandskabeligt kan udpegningen kommer til at ændre oplevelsen af et storskala landskab uden skov. Det vurderes dog, at det er usandsynligt, at hele udpegningen vil blive udyttet til skov - og at der kan indpasses skov, som tager hensyn til udsigter til Sejerøbugten, Nekseløbugten m.v. "]
["1 - fortsat",null,"Fra Kalundborgvej er der en fantastisk udsigt ud over det lavereliggende terræn ved Havnsø og vandet. Terrænnet, som er udpeget til skovrejsning ønsket, ligger lavt i forhold til højderyggen, hvorfor denne ikke vil tage udsigt over Sejerøbugten og Nekseløbugten. Det højereliggende terræn mellem højderyggen ved Kalundborgvej og Føllenslev forbliver \"Skovrejsning uønsket\". Skov kan være med til at skabe dybde i landskabet, da der skabes en forgrund, melllemgrund og baggrund. Dette er med til at understrege landskabets store skala. \n",null,null,null,"Lodsejerne har ikke pligt til at etablere skov ved udpegningen, men får derimod bedre vilkår derfor, hvis de skulle ønske det. \n\nSærligt værdifulde landbrugsområder"]
["2- Røsnæs - Guldbjerggård","Røsnæs.\nKarakterområdet er et højtliggende bakkedrag, hvor der er mange vandhuller og få hegn. De få hegn har betydning for de gode udsigter der stort set overalt i karakterområdet er over Kalundborg Fjord og Storebælt. På sydsiden er der sommerhusområder og en del fritidshuse, hvilket får området til at fremstå, som om der er meget spredt bebyggelse. Det meste af området består dog hovedsageligt af udflyttede gårde og mindre landsbyer. Derudover ligger hovedgården Lechenfeldt i den sydlige del af området. \n\nOmrådets åbenhed fastholdes for, at sikre oplevelsen af randmorænens storbakkede\nterræn og omfattende udsigter over Kalundborg Fjord og Storebælt.","Bevaringsværdige landskaber. Udpegningen placeres relativt lavt i terrænet, dog er smmerhusområdet, som  ligger vest for udpegningen, placeret en smule lavere. Set fra Røsnæsvej vil man ikke bemærke den store forskel, hvis der skulle blive rejst skov inden for udpegningen, da denne enten vil blive placeret bag eksisterende skov eller en bakke. Dog vil en enkelt knold stikke op og være synlig fra Røsnæsvej.  \n\nDer er ikke udsigt over Kalundborg Fjord, hvorved udpegningen ikke fjerner værdifulde udkig fra Røsnæsvej. \n\nUdpegningen er relativ lille (ca. 5 ha) og vurderes ikke at påvirke landskabet negativt. Udpegningen omfatter ikke de helt særlige knolde/høje, som er karakteristisk for Røsnæs. ","Ja. Det nitratfølsomme indvindingsområde udpeges som område, hvor skovrejsning er ønsket. Skulle lodejerne vælge skov(-dyrkning) fremfor landbrug vil dette gavne grundvandsbeskyttelsen.","Ja. Yderligere skov i området kan bidrage til en udvidelse af eksisterende, værdifuld skov i området. Udpegningen ligger desuden lige ved siden af en beskyttet mose. \n\nEtablering af afvekslende løvskovsområder med islæt af åbne naturtyper, herunder fugtige og tørre arealer med ekstensiv græsning, vådområder m.v., har stor betydning for etableringen af et alsidigt dyre- og planteliv, for arternes spredning m.v.","Nej. Udpegningen ligger lige ved siden af et sommerhusområde, men her findes der allerede skov.","Er ikke udpeget som særligt værdifuldt landbrugsområde.","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Ja, B.","Udpegningen ligger i det åbne land. Der gælder ingen kommuneplanrammer eller lokalplaner.  ","Der er ingen kirkeomgivelser.","Lerblandet sandjord.","Tidligere har hele Røsnæs været udpeget som negativområde for skovrejsning - dette har skyldtes Røsnæs særlige geologi/landskabsform. Ved konkrete vurderinger, som i dette tilfælde, vurderes det, at landskabet ikke vil blive påvirket negativt af mindre skovområder. Ligeldes vil det kunne gavne gundvandet. Samt naturen, hvis der skabes skov i tilknytning til den nærliggende mose. "]
["3 - Røsnæs - Ulstrup","Røsnæs.\nKarakterområdet er et højtliggende bakkedrag, hvor der er mange vandhuller og få hegn. De få hegn har betydning for de gode udsigter der stort set overalt i karakterområdet er over Kalundborg Fjord og Storebælt. På sydsiden er der sommerhusområder og en del fritidshuse, hvilket får området til at fremstå, som om der er meget spredt bebyggelse. Det meste af området består dog hovedsageligt af udflyttede gårde og mindre landsbyer. Derudover ligger hovedgården Lechenfeldt i den sydlige del af området. \n\nOmrådets åbenhed fastholdes for, at sikre oplevelsen af randmorænens storbakkede\nterræn og omfattende udsigter over Kalundborg Fjord og Storebælt.","Bevaringsværdige landskaber. Udpegningen omfatter et terræn/plataue, som er relativt fladt i forhold til det typiske Røsnæs landskab.  Det vurderes, at udpegningen ikke slører væsentlige landskabsformer og knolde/høje i det bevaringsværdige landskab, da udpegningen ligger på det relativ flade land mellem højdedragene. \n\nUdpegningen omfatter ikke større bakker og knolde, eksempelvis Græsbjerge.  \n\nUdpegningen ligger overvejende   bag større bakker set fra Ågerupvej. Set fra Nyrupvej vil en del af skoven, hvis udpegningen udnyttes, skjules  af en vold langs vejen. ","Ja. Det nitratfølsomme indvindingsområde udpeges som område, hvor skovrejsning er ønsket. Skulle lodejerne vælge skov(-dyrkning) fremfor landbrug vil dette gavne grundvandsbeskyttelsen.","Ja.  Udpegningen ligger ved siden af eller tæt på flere vandhuller. Etablering af afvekslende løvskovsområder med islæt af åbne naturtyper, herunder fugtige og tørre arealer med ekstensiv græsning, vådområder m.v., har stor betydning for etableringen af et alsidigt dyre- og planteliv, for arternes spredning m.v. Konkret kan skovrejsning på det angivne sted styrke en tynd forbindelse mellem de eksisterede småskove i området.","Ja. Fremtidig skov vil være bynær for Ulstrup.","Er ikke udpeget som særligt værdifuldt landbrugsområde.","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Ja, B.","Udpegningen ligger i det åbne land. Der gælder ingen kommuneplanrammer eller lokalplaner.  \n\nVed Ulstrup er der flere udbygningsmuligheder, men disse er ikke medtaget i udpegningen.","Der er kirkeomgivelser om Ulstrup Kirke. Kirken ses dog ikke fra Nybyvej, hvor udpegningen er. Dermed mister man ikke indkig til kirken.","Sandblandet lerjord.","Der er flere fordele ved at rejse skov, og umiddelbart ingen interesser, som taler imod."]
["4 - Røsnæs - Nostrup","Røsnæs.\nKarakterområdet er et højtliggende bakkedrag, hvor der er mange vandhuller og få hegn. De få hegn har betydning for de gode udsigter der stort set overalt i karakterområdet er over Kalundborg Fjord og Storebælt. På sydsiden er der sommerhusområder og en del fritidshuse, hvilket får området til at fremstå, som om der er meget spredt bebyggelse. Det meste af området består dog hovedsageligt af udflyttede gårde og mindre landsbyer. Derudover ligger hovedgården Lechenfeldt i den sydlige del af området. \n\nOmrådets åbenhed fastholdes for, at sikre oplevelsen af randmorænens storbakkede\nterræn og omfattende udsigter over Kalundborg Fjord og Storebælt.","Bevaringsværdige landskaber. Udpegningen omfatter et terræn/plataue, som er relativt fladt i forhold til det typiske Røsnæs landskab.  Det vurderes, at udpegningen ikke slører væsentlige landskabsformer og knolde/høje i det bevaringsværdige landskab. I dette område er landskabet i forvejen forstyrret, da der ses flere tekniske anlæg såsom vindemøller og master. ","Ja. En stor del af nitratfølsomme indvindingsområde udpeges som et område, hvor skovrejsning er ønsket. ","Ja.  Udpegningen ligger ved siden af eller tæt på flere vandhuller. Etablering af afvekslende løvskovsområder med islæt af åbne naturtyper, herunder fugtige og tørre arealer med ekstensiv græsning, vådområder m.v., har stor betydning for etableringen af et alsidigt dyre- og planteliv, for arternes spredning m.v.","Ja. Udpegningen ligger lige ved siden af Røsnæs Golfbane. Ræsnæs Golfbane indgår som rekreativt område i Grøn Plan Kalundborg. En eventuel skov i tilknytning hertil vil styrke de rekreative/friluftsmuligheder.","Særligt værdifulde landbrugsområder.","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Ja, B.","Udpegningen ligger i det åbne land. Der gælder ingen kommuneplanrammer eller lokalplaner.  \n\nOp til udpegningen ligger der flere lokalplanrområder for bl.a. golfbane og vindmølleanlæg. \n\nDer løber en drænledning i den sydligste del, som der skal tages hensyn til. ","Der er ingen kirkeomgivelser.","Sandblandet lerjord og lerblandet sandjord.","Der er flere fordele ved at rejse skov, og umiddelbart ingen interesser, som taler imod."]
["5 - Raklev (der er ikke udarbejdet et kort, da der ikke udpeges områder her)","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Ja. Men der udpeges ikke et område, hvor skovrejsning er ønsket, da området i forvejen er ret ekstensivt udnyttet.","Ingen væsentlige naturinteresser","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Der er ikke den store værdi i at udpege et område til skovrejsning, så dette undlades. "]
["6 - Årby  (der er ikke udarbejdet et kort, da der ikke udpeges områder her)","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Ja, men det nitratfølsomme indvindingsområde er udlagt til erhvervsområde. ","Ja. En eksisterende skovbræmme ville kunne udbygges, så den økologiske forbindelse styrkes.","Ja. Udpegningen ligger tæt på Årby og Kalundborg. Hvis der kunne rejses skov ville man få skov- og engnatur tæt på hinanden. Dette ville styrke friluftslivet, da der er mulighed for mere spændende/varierende naturoplevelser.","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Det nitratfølsomme indvindingsområde er udlagt til erhvervsområde, hvorfor der ikke må rejses skov i området. ","Ikke undersøgt","Ikke undersøgt","Der ønskes ikke skov i dette område, da en stor del er udlagt til erhvervsområde."]
["7 - Birkendegård","Ligger i to landskabskarakterområder: Den nordlige del af udpegningen ligger i Bregninge smeltevandsslette og den sydlige del ligger i udkanten af Kelleklinte. \n\nKelleklinte er  er et højtliggende storbakket landskab med omfattende udsigter herunder udsigt over Bregninge Hedeslette, Kalundborg og Tissø. Området er et storskala landskab præget af intensivt landbrug i et storbakket landskab, der hæver sig over de omkringliggende flader. Der er få hegn og skove i området, hvilket betyder at det er åbent.\n\nBregninge smeltevandsslette er en flad hedeslette, som tydeligt afskiller sig fra det omgivende terræn. Et komplekst område med grusgrave, skov, intensivt landbrug og fugtige afgræssede arealer. \nLangs Bregninge Å er der en snoet stribe bevoksning, som flere steder er\nsammenhængende med plantager og småskove.  Karakterområdet består i store dele af små landskabsrum pga. plantager og anden bevoksning.\n\nFølgende aktiviteter kan påvirke karakterområdets integritet og oplevelsesværdi negativt: \n\nByggeri og anlæg der slører forskellen og sammenhængen mellem den flade hedeslette og de omgivende bakkede landskaber, især Bjergsted Bakker\n\nBeplantninger, bebyggelse eller anlæg, der hindrer udsigt fra de højtliggende\nområder særligt i området mellem Forsinge, Jorløse, Kelleklinte\nog Svebølle","Landskabet er udpeget til at have generelle beskyttelsesinteresser.  \n\nFra Holbækvej har man flere steder lange og flotte udsigter ud over Bregning Hedeslette, og langs vejen kan man skimte Saltbæk Vig fra et højdepunkt lige vest for Birkendegård.  Udpegningen vil ikke hindrer denne udsigt ud over Saltbæk Vig og hedesletten, da det udpegede areal er lavtliggende og beliggende øst for udsigtskilen til Saltbæk Vig. \n\nDet vurderes, at udpegningen harmonere med det omkringliggende landskab, som er præget af en større skov (Snevris, som er en gammel, værdifuld skov) samt flere læhegn. Det vurderes, at det udpegede areal, hvis der rejses skov, ikke vil sløre forskellen mellem det storbakkende Kelleklinte og den flade hedeslette, da arealet ligger ved foden for nogle af de lidt større bakker og desuden er delvist skjult af Birkendegård og beplantning.\n\nLandskabeligt kan udpegningen endda have værdi ved at kunne give en kontrast til de omfattende udsigter, som ses andre steder langs Holbækvejvej - Kontrasten mellem åbne og lukkede rum styrkes, hvilket skaber en værdifuld og varierende oplevelse af landskabet","Ingen.","Ja. Der skabes mulighed for, at den eksisterende og værdifulde skov Snevris udvides og forbindes med andre, eksisterende skovarealer. Dette styrker levestederne og spredningsmulighederne for flora og fauna i skoven. \nMan kan ofte opleve trækkende fugle i området, navnlig gæs, men det vurderes, at de primært benytter marken lige øst for udpegningen, og at landskabet generelt er rigt på landbrugsarealer, der er egnet til gæssenes vinterophold.","Udpegningen er ikke bynær, men den knytter sig dog til en rekreativ struktur i form af Værslev stien og Ubberup Højskole. Ligeledes er den knyttet til en planlagt sti i KP2013, som løber fra Birkendegård til Havnsø.  Hvis der plantes skov vil man opleve en mere spændende og varierende natur langs en mulig sti fra Birkendegård til Havnsø. ","Særligt værdifulde landbrugsområder","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Ja, B.","Der løber en vand og/eller spildevandledning over en del af det udpegede areal. Denne skal der tages hensyn til. Typisk står der i en deklaration om forsyningsledninger, at der skal holdes en afstand på mindst 5 fra ledningen. Indenfor den afstande må der typisk ikke plantes træer.  Ledningerne er ikke til hinder for skovrejsning, men de vil skabe \"kiler\" i en eventuel fremtidig skov, Dette ser man også i den nye skov ved Høng.","Ingen. ","Lerjord.","Hvis der rejses skov inden for udpegningen vil denne være særligt velindpasset i landskabet. Samtidig tjerner udpegningen naturinteresserne samt ligger sig i forlængelse af eksisterende rekrative strukturer såsom Værslev stien og Ubberup Højskole. "]
["8 - Værslevstien ved Værslev","Kelleklinte, jf. beskrivelse ovenfor. ","Landskab med generelle beskyttelsesinteresser.  Der er lange udsigter over det storbakket landskab. Udpegningen er derfor tæt tilknyttet eksisterende skovområder og læhegn, således der ikke hindres væsentlige udsigter. ","Ingen.","Ja. Plantes der skov indenfor udpegningen vil det styrke  levestederne og spredningsmulighederne for flora og fauna i den eksisterende beplantning i Præsteskoven og langs Værslevstien. ","Udpegningen ligger tæt på Værslev samt Værslev stien. Oplevelsen af et varieret landskab langs Værslev stien vil blive styrket.","Særligt værdifulde landbrugsområder.\nUdpegningen ligger i et større område, som i kommuneplanen er udpeget til positivområde for større husdyrbrug. Dvs. at der i dette område med fordel kan placeres større husdyrbrug. Derfor udgør udpegningen til skov kun et lille areal i forhold til området for større husdyrbrug. ","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Nej. ","Ingen. ","Generelt er der udmærket indsigt til kirken fra fjernomgivelserne. \nKirken er dog ikke synlig fra Værslevvej, hvor der er udpeget areal til skovrejsning ønsket.  \nKlovbyvej laver et 90 graders sving et stykke syd/sydøst for Værslev. Herfra ses kirken, og af den grund fritholdes området for skov. Det udpegede areal ligger derfor tæt op ad Værslev Stien, hvor der i forvejen er meget skov og ringe udsigt til kirken.","Lerblandet sandjord og  lerjord","Udpegningen tjerner naturinteresserne samt styrke oplevelsen af en varieret natur langs Værslev stien, hvis der rejses skov. "]
["9 - Bregninge","Bregninge smeltevandsslette.\nBregninge smeltevandsslette er en flad hedeslette, som tydeligt afskiller sig fra det omgivende terræn. Et komplekst område med grusgrave, skov, intensivt landbrug og fugtige afgræssede arealer. \nLangs Bregninge Å er der en snoet stribe bevoksning, som flere steder er\nsammenhængende med plantager og småskove.  Karakterområdet består i store dele af små landskabsrum pga. plantager og anden bevoksning.\n\nFølgende aktiviteter kan påvirke karakterområdets integritet og oplevelsesværdi negativt:\n\nByggeri og anlæg der slører forskellen og sammenhængen mellem den flade hedeslette og de omgivende bakkede landskaber, især Bjergsted Bakker","Landskab med generelle beskyttelsesinteresser. \n\nDet vurderes, at hvis der rejses skov indenfor udpegningen, vil dette ikke slører forskellen mellem den flade hedeslette og de omgivende bakker, da udpegningen ligger for foden af bakken. \n\nVed siden af udpegningen er der udpeget råstofområde og råstofinteresseområde. \n\nDet ene råstofområde er afsluttet men endnu ikke reetableret. Efterbehandlingen hører til område 2, som er en facilitetszone. Dvs. at efterbehandlingen kan består af  mindre rekreative anlæg (shelters m.v.) og reetableres som natur. Der er planlagt en sti gennem råstofområdet, som er beskrevet som et fremtidig sølandskab. \n\nDet vurderes, at de afbehandlede råstofområder (natur og søer) vil spille godt sammen med skov. ","Ja, samt indsatsområde for grundvandsbeskyttelse. \n\nEn stor del af det nitratfølsommme indvindingsområde vil blive beskyttet, hvis der rejses skov inden for udpegningen. Den øvrige del af indvindingsområdet er delvis beskyttet ved at være grusgrave (ekstensivt udnyttet).","Ja. Udpegningen giver mulighed for at Davrup Skov kan kædes sammen med andre eksisterende skovarealer langs Bregninge Å. Davrup Skov er en gammel værdifuld skov.","Ja. Skovrejsningen kan eventuelle spille sammen med råstofområdet, som skal reetableres. Man kunne lave et spændende område med er sø, shelters, stier gennem området m.v.","Særligt værdifulde landbrugsområder.\n","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. \n\nUdpegningen ligger dog tæt på det gamle Bjergsted sogn, hvor skovarealet har udgjort 10-35 % i 1800. ","Nej. ","En stor del af området er udpeget til skovrejsning uønsket. Dette skal rettes, da det ved en nærmere undersøgelse, vurderes, at der kan rejses skov. ","Byen omkranses af træer, der som læhegn danner overgangen mellem bygninger og de åbne agermarker. Særligt i vest og nordvest opleves dette som en betydelig hindring for den visuelle kontakt til kirken. \nIndsigten til kirken er således allerede hindret fra det område, hvor udpegningen ligger.  \nEt af de flotteste kig til kirken er fra Kalundborgvej, når man kører mod sydvest. Denne bevares intakt. ","Lerblandet sandjord. ","Udpegningen tjerner grundvandsbeskyttelsesinteresser, naturinteresser og bynærhed/rekreative formål. "]
["10 - Viskinge","Bregninge smeltevandsslette.\nSe beskrivelse ovenfor. ","Landskab med generelle beskyttelsesinteresser. \n\nDet vurderes, at hvis der rejses skov indenfor udpegningen, vil dette ikke sløre forskellen mellem den flade hedeslette og de omgivende bakker, da udpegningen ligger for foden af bakken. ","Ja.  En del af det nitratfølsomme indvindingsområde vil blive beskyttet, hvis der rejses skov inden for udpegningen. ","Ingen væsentlige naturinteresser. Skovrejsning kan dog i noget omfang styrke områdets i forvejen  beskedene økologiske forbindelser.","Ja, beliggende ved Viskinge.","Særligt værdifulde landbrugsområder.","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Nej. ","Der er et lille trekantet areal mellem en husrække og Kalundborgvej - Arealet dækker også over et nitratfølsomt indvindingsområde, men er samtidig udpeget til råstofområde. Derfor inddrages arealet ikke i udpegningen. ","Ja, men udpegningen placeres sydvest for kirken, således at der ikke hindres indsigt til kirken fra Kalundborgvej. Ligeledes bevares den gode indsigt til kirke fra Rugtvedvej. ","Sandblandet lerjord.","Udpegningen tjerner grundvandsbeskyttelsesinteresser og bynærhed/rekreative formål. "]
["11 -  Store Fuglede","Den vestlige del af udpegningen ligger Gørlev Moræneflade.\n\nFladt til bølget storskala landskab med store markblokke og tilhørende landbrugsbyggeri.\nHøng og Gørlev er de to større stationsbyer på fladen. Derudover\nligger en række landsbyer, husmandsbebyggelser samt Bøstrup hovedgård.\nI området findes en del huse langs vejene.\n\nFølgende aktiviteter kan påvirke karakterområdets integritet og oplevelsesværdi negativt; \n\nBeplantninger, bebyggelse eller anlæg, der hindrer udsigt over Storebælt samt Tissø og bagvedliggende højdedrag.\n\nBebyggelse eller beplantning der skæmmer udsigten fra de andre karakterområder, som omgiver Tissø\n\nDen østlige del af udpegningen ligger i Svallerup, som er et storbakket/bølget landskab med store dyrkningsflader","Udpegningen ligger på det flade terræn mellem højdedrag og lavtliggende områder langs å-løb. \n\nOmrådet opleves meget stort og kan sagtens bære større skove. Udpegningen vil ikke hindre udsigter over Tissø set fra de større veje. ","Ja, her er der en helt særlig interesse i at beskytte det nitratfølsomme indvindingsområde, da indvindingsområdet forsyner Gørlev og Kalundborg Forsyning. Kalundborg \nForsyning modtager vand herfra, da især de store virksomheder i Kalundborg by har brug for meget vand. Samfundmæssigt er det mere hensigtsmæssigt, at Forsyningen kan hente vand fra nærområdet end fra nabokommunerne. \n\nIndvindingsområdet er i øvrigt sårbart, da der er flere overfladiske boringer.\n\nindsatsområde for grundvandsbeskyttelse. ","Ingen væsentlige naturinteresser. Dog er der flere små søer og moser inden for udpegningen, som sammen med en eventuel fremtidig skov, vil kunne danne levested for  et alsidigt dyreliv.","Ja, beliggende ved Bjerge, Flinterup og Store Fuglede. \n\nDerudover er der en spændende øst-vest gående akse langs den sydlige del af udpegningen, som løber fra kysten (Bjerge Sydstrand) til Tissø. Der er i den tidligere kommuneplan forslået en sti ad landevejene langs denne akse. Hvis der etableres skov, vil man få en spændende og varieret landskabs- og naturoplevelse, da man kommer fra det åbne kystlandskab, gennem skov og ådal, og til sidst Tissø. ","Særligt værdifulde landbrugsområder. \n\nDen vestlige udpegning ligger i et mindre område, som i kommuneplanen er udpeget til positivområde for større husdyrbrug. Dvs. at der i dette område med fordel kan placeres større husdyrbrug. \n\nUdpegningen dækker det meste af den \"lokale\", mindre udpegning af postivområde for større husdyrbrug. \n\nDen østlige del omfatter derimod flere marker, som har fået tilsagn til at omlægge til økologisk jordbrug. Dette vil også være gavnligt for grundvandsbeskyttelsen","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Nej. ","Ingen. ","Ja, men udpegningen placeres således den ikke tager indsigter til kirken. ","Sandblandet lerjord","Samlet set er der mere, som taler for skovrejsning end imod."]
["12 - Ved Åmosen","Området er bakket udskiftet landbrugsland med enkeltliggende gårde af lille til middel størrelse placeret lavt i terrænet. Omkring landsbyerne er der træk fra stjerneudskiftningen af de resterende gårde. Der er få levende hegn, men der er forholdsvis mange bevoksninger omkring vandhuller og på de stejleste bakker. Den vestlige del er storbakket og højtliggende.\n\nDet, som kan påvirke oplevelsesværdi negativt, er bebyggelse eller beplantning, som skæmmer udsigten fra Buerup og Løgtved. \n\nUdsigt over Åmosen og Tissø skal sikres.\n\nDen nordligste del af udpegningen ligger i karakterområdet Kattrup, som er et  storbakket hovedgårdslandskab med store markflader og skovstykker. Bebyggelsen består af gårdkomplekset omkring hovedbygning og enkelte mindre boliger.\n\nTilplantning af det åbne herregårdslandskab, herunder opdeling af de store markflader, kan påvirke oplevelsen af landskabet Kattrup negativt. ","Landskabe med generelle beskyttelsesinteresser. \n\nDe udpegede arealer til skovrejsning er placeret relativt lavt i terrænet og lavere en det højtbeliggende Buerup og Løgtved.\nUdpegningen ligger desuden øst for højdedraget (Buerup og Løgtved), hvorfra der mod øst er udsigt over Åmosen og Tissø.  Udpegningen hindrer således ikke udsigten over Åmosen og Tissø.  \n\nVed Kattrup Gods udpeges et mindre marksykke til skovrejsning muligt, mens de store markflader er sikret ved at være udpeget til at skovrejsning er uønsket. Området ved Kattrup Gods er et særligt værdifuld landskab.","Ja. Udpegningen dækker det meste af det nitratfølsomme indvindingsområde. Samtidig er området udpeget somindsatsområde for grundvandbeskyttelse. ","Ja. Udpegningen gør det muligt at etablere skov mellem eksisterende, værdifulde skove, f.eks. Højbjerg skov, Præsteskov og Skimmmelskov og Løjesmølle skov, hvorved skovene kan forbindes med stærkere skovkorridorer end tilfældet er i dag. ","Der er flere små landbyer/husamlinger i eller nær udpegningen. ","Særligt værdifulde landbrugsområder. ","I år 1800 har skovarealet udgjort omkring 10-35 %.","Nej. ","Ingen. ","En del af den sydligste udpegning ligger inden for kirkeomrgivelser af Reerslev Kirke. Fra Jyderupvej, hvor udpegningen ligger, er der imidlertid ikke indsigt til kirken. Som der står i beskirvelse: \"Fra nord ad Jyderupvej er terræn og træer en hindring for visuel kontakt til kirken.\" Udpegningen påvirker derfor ikke oplevelsen af kirken negativt. ","Sanblandet lerjord, lerblandet sandjord, lidt lerjord og skov.","Udpegningen beskytter det nitratfølsomme indvindingsområde, hvis der rejses skov. Udpegning tjener derfor grundvandinteresserne. Samtidig varetages naturinteresserne ved at udbygge skovforbindelser. "]
["13 - Kirke Helsinge","Gørlev Moræneflade, som er et fladt til bølget storskala landskab med store markblokke og tilhørende landbrugsbyggeri.\nHøng og Gørlev er de to større stationsbyer på fladen. Derudover\nligger en række landsbyer, husmandsbebygg. Karakterområdet dækker over et meget stort geografisk område, som omfatter kommunens sydligste kystlandskab og Tissø i nord. \n\nBeplantninger, anlæg og bebyggelserne, som hindrer udsigter over hhv. Storebælt og Tissø, vurderes at kunne påvirke oplevelsen af landskabet negativt. ","Landskab med generelle beskyttelsesinteresser. \n\nDet udpegede areal ligger cirka midt i karakterområdet, vest for Slegelsevej, og øst for højderyggen ved Dalby/Dalbyvej. Fra Dalby/Dalbyvej er der udsigt over Storebælt. Da udpegningen ligger mellem Slagelsevej og højdedrag hindres værdifulde udsigter ikke ud over Storebælt eller Tissø. \n\nDet vurderes, at det meget store, relativt flade landskab kan klare større skovområder, uden at landskabet påvirkes negativt. ","Ja. Udpegningen dækker det nitratfølsomme indvindingsområde. Samtidig er området udpeget som indsatsområde for grundvandbeskyttelse. \nDette indinvindingsområde er sårbart (for forurening), da det har flere overfladiske boringer. \nGrundvandinteresserne er derfor særligt høje i dette område.  ","Ingen. ","Ja. Udpegningen ligger centralt i forhold til to lokale centre (Gørlev og Høng) samt i forhold til en række mindre landsbyer. Hvis der rejses en skov, hvortil offentligheden må få adgang, vil skoven potentielt have et stort opland. ","Særligt værdifulde landbrugsområder","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Nej. ","Ingen. ","Ja. Generelt er der i fjernomgivelserne udmærket kontakt, med kirkens som en\ntydelig og værdifuld markering af byens sognestatus, og som en visuel kobling af byen og sognets perifert placerede gårde/huse. \nDer er især meget værdifulde indkig til kirken fra nord, vest og syd. Den ringeste indsigt til kirken får man ad Ryevej fra øst. At der skulle blive rejst skov inden for den østlige del af kirkeomgivelsen vil derfor ikke forringe oplvelsen af kirken. ","Sandblandet lerjord og lerblandet sandjord.","Hvis der rejses skov inden for udpegningen, vil dette have positiv effekt på et ellers sårbart grundvandsindvingsområde. Samtidig vil mange byer og landsbyer kunne nyde en nærliggende skov i lokalområdet. Den sydlige del af kommunen er meget fattig på skov - med udpegningen øges incitamentet til at rejse skov. "]
["14 - Mullerup Mose","Udpegningen består af tre omåder: Det ene område ligger ved Mullerup, det andet ved Vester Løve og  det tredje ved Knudstrup\n\nOmrådet ved Mullerup ligger i karakterområdet Gørlev Moræneflade, jf. beskrivelse ovenfor. \n\nOmrådet Vester Løve ligger i landskabkarakterområdet Solbjerg, som er et højtliggende bakket landskab med middelstore markfelter opdelt af bevoksede diger. Bebyggelsesstrukturen er præget af de 5 stjerneudskiftede landsbyer Finderup, Løve, Gierslev, Solbjerg og Ørslev. Gårdene ligger på markfladerne og typisk lavt i landskabet. Bebyggelsen Vesterløve består af husmandsteder og huse. Det bakkede terræn fremhæves af bevoksning i lavninger og skråninger, hvorfor disse som udgangspunkt sikres.","Landskab med generelle beskyttelsesinteresser. \n\nUdpegningen ved Mullerup ligger på et relativt fladt platau mellem et højdedrag til vest og Båstrup mose til øst. Det vurderes, ligesom ovenstående, at udpegningen ikke hindrer udsigter over Storebælt og Tissø, samt at det store landskab kan klare større skovområder. \n\nLandskabet opleves stort og åbent med flere bevoksninger rundt omkring. Landskabet kan sagtens klare flere skovområder. ","Ja. Udpegningen dækker størstedelen af det nitratfølsomme område. Indvindingsområdet er ekstra sårbart, da der er flere overfladiske boringer. Samtidig indsatsområde for grundvandsbeskyttelse. ","Ja. Skovrejsning vil styrke de i forvejen svage økologiske forbindelser i området.","Ja, flere mindre landsbyer ligger i nærheden, og ligeledes er der et stort sommerhusområde (Drøsselbjerg) tæt på. ","Særligt værdifulde landbrugsområder. ","I år 1800 har skovarealet i området udgjort omkring 0-5 %. Så i nyere tid har området ikke været præget af skov, men af agerland. ","Ja, B. Kun den vestligste del af udpegningen er beliggende i kystnærhedszonen. ","Sejlads er tilladt ad Bøstrup Å.","Vigtige og gode indsigter til kirker bevares i området. Der hvor udpegningen berører de udpegede kirkeomgivelser, er det konkret vurderet, at indsigten til kirken ikke påvirkes væsentligt, da indsigten allererede er spoleret af enten terræn eller anden bevoksning. ",null,"Hvis der rejses skov inden for udpegningen, vil dette have positiv effekt på et ellers sårbart grundvandsindvingsområde. Samtidig vil mange byer og landsbyer kunne nyde en nærliggende skov i lokalområdet. Den sydlige del af kommunen er meget fattig på skov - med udpegningen øges incitamentet til at rejse skov. "]

{"sheet":"Ark2","index":1,"n_rows":0,"n_cols":0,"rows_kept":0,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}

{"sheet":"Ark3","index":2,"n_rows":0,"n_cols":0,"rows_kept":0,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}